Foto: Pixabay.com
Svaka šesta osoba u Srbiji ispunjava kriterijume za dijagnostifikovanje nekog od najčešćih poremećaja mentalnog zdravlja, dok svaka treća ima teškoće sa mentalnim zdravljem, pokazao je izveštaj inicijative Majska platforma o stanju mentalnog zdravlja.
„Ne spada svaki treći stanovnik u kategoriju onih koji imaju poremećaj, ali imaju probleme i smetnje koje ih donekle ometaju da žive sa punim kapacitetom, u skladu sa onim što se definiše kao pozitivno mentalno zdravlje. Jako je važno da razlikujemo da odsustvo mentalnih poremećaja nije isto što i mentalno zdravlje“, rekla je profesorka na Odeljenju za psihologiju Filozofskog fakulteta Tamara Dažamonja, tokom predstavljanja izveštaja u Beogradu.
Prema njenim rečima, mali broj ljudi, čije je mentalno zdravlje ugroženo se obraća za stručnu pomoć.
„Odlažu probleme sve dok im to nije nužno, a onda se uključuju institucije tercijalne zaštite mentalnog zdravlja, umesto da dobiju pomoć na primarnom nivou, u smislu prevencije ili ranih intervencija“, dodala je Džamonja, koja je i koordinatorka Radne grupe za mentalno zdravlje u okviru Majske platforme.
Ključne prepreke, kako je navela, vide se u nedostupnosti takvih usluga, zbog čega se ljudi obraćaju privatnom sektoru koji nije dostupan svim građanima, posebno zbog finansijskog aspekta.
Džamonja je dodala da je drugi problem stigmatizacija, kao i autostigma, navodeći da su ti problemi još uvek prisutni u srpskom društvu, ali kao problem navela i da ne postoji dovoljna sistemska dostupnost podrške.
„Ta pomoć nije dovoljna, resursi su krajnje ograničeni – i finansijski i ljudski, ne postoji adekvatan model brige o mentalnom zdravlju u zajednici, što je ključni model i prvi koji pruža ovu pomoć u prevenciji mentalnog poremećaja… Imamo prepreke i u normativnom okviru i u koordinaciji, odnosno multisektorskoj saradnji, jer se mentalno zdravlje ne tiče isključivo zdravstvenog sistema“, kazala je Džamonja.
Govoreći o mentalnom zdravlju u odnosu na dva masovna ubistva iz maja 2023. godine, navela je da je sa strane sistema urađeno mnogo, ali ne i dovoljno, kao i da su pravljene određene greške.
Kao najveću grešku, Džamonja je izdvojila to što se sistemski odgovor fokusirao na pojedince i uski segment izvora problema, ističući da takvo gledanje ne može da pruži pravi odgovor na nivou celog društva.
„Živimo u nasilnom društvu, gde se nasilje promoviše i gde se nasilje ne sankcioniše, niti se preduzimaju one mere koje bi bile adekvatan odgovor na početna nasilna ponašanja, probleme u ponašanju, koje bi prevenirale dalju eskalaciju individualnog nasilja. Sve naše intervencije u tom kontekstu će ostati kratkog daha, ako se isključivo usmerimo na individue“, dodala je ona.
Džamonja se osvrnula i na preporuke Majske platforme za unapređenje mentalnog zdravlja, ističući miltisektorsku i multidisciplinarnu saradnju, razumevanje determinanti mentalnog zdravlja u širem smislu, uključujući i različite društvene faktore, defokusiranje sa institucionalne brige, na brigu o mentalnom zdravlju u zajednici.
„To je ključno i za prevenciju i za rane intervencije i za najveći broj korisnika koji u ovom trenutku nisu ugroženi teškim mentalnim poremećajima, ali im treba neka vrsta pomoći ili podrške“, navela je ona.
Istakla je i da u Srbiji postoji program o zaštiti mentalnog zdravlja za period od 2019. – 2026. godine, ali da je izrađen samo akcioni plan do 2022. godine, kao i da ni njegovi ciljevi nisu ispunjeni.
Izdvajanja u zdravstvu, kako je dodala, najmanja su za mentalno zdravlje, a nije poznato ni koliko tačno iznosi taj deo.
Koordinatorka Autonomnog ženskog centra i članica Odbora Majske platforme Tanja Ignjatović kazala je da je ta inicijativa nastala iz potrebe da društvo traga za odgovorima na kompleksno pitanje nasilja, a jedan od razloga bile su i majske tragedije.
„Tada smo imali pitanje kako protiv nasilja? Nikakva ad hok rešenja, kratkoročna rešenja i menjanje određenih delova zakona nisu mogli da budu rešenje“, ocenila je Ignjatović.
Prema njenim rečima, u državi nije prihvaćena hijerarhija odgovornosti, zbog čega nije moglo da dođe do rešenja problema.
„Znali smo da je potrebno da se sami organizujemo i da građanima i društvu ponudimo predloge rešenja, da o njima diskutuju“, rekla je Ignjatović i dodala da sve preporuke Majske platforme predstavljaju samo polaznu tačku, kao i da su otvoreni za predloge i dijalog o njima.
Majska platforma predstavila je ranije izveštaje iz ugla obrazovanja i bezbednosti, a danas, uz izveštaj o mentalnom zdravlju i izveštaj o socijalnoj zaštiti i sve analize mogu se pronaći na sajtu te inicijative.
U septembru će, kako je dodala Ignjatović, biti predstavljene analize iz oblasti pravosuđa i medija, čime će se zaokružiti šest oblasti kojima se bavi Majska platforma.
Komentari odražavaju stavove njihovih autora, ne nužno i stavove redakcije portala Magločistač. Na našem sajtu biće objavljeni svi pristigli komentari, osim komentara koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede ili nisu u vezi sa temom članka koji se komentariše. Govor mržnje je definisan Zakonom o javnom informisanju i medijima, koji u članu 75. kaže: „Idejama, mišljenjem, odnosno informacijama, koje se objavljuju u medijima ne sme se podsticati diskriminacija, mržnja ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja nekoj rasi, veri, naciji, polu, zbog njihove seksualne opredeljenosti ili drugog ličnog svojstva, bez obzira na to da li je objavljivanjem učinjeno krivično delo”. Pre nego što budu objavljeni, komentari moraju biti odobreni od strane naših moderatora, pa vas molimo za malo strpljenja.