Zgrada suda u Subotici, foto: NJ/Magločistač
Viši sud u Subotici naložio je subotičkoj filijali Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje da privremenom merom vrati uzbunjivača Sašu Jovanovića na poziciju načelnika sa koje je pre osam meseci, a pošto je uzbunio, smenjen.
Tako je ovaj sud usvojio žalbu advokata Pištaljke koji zastupaju Jovanovića i ispravio grešku koju je napravio pošto je prvobitno izrekao privremenu meru u kojoj nije naložio poslodavcu da uzbunjivača vrati na pozicije na kojima je bio pre uzbunjivanja, kako to zakon i nalaže, naveo je portal Pištaljke.
Subotički PIO fond je ovu odluku suda sproveo praktično odmah pošto je izrečena pa je uzbunjivač Jovanović vraćen na mesto načelnika za finansijske i opšte poslove i tu će ostati sve dok traje postupak koji je uzbunjivač pokrenuo da bi se zaštito od odmazde poslodavca koji ga je smenio posle uzbunjivanja.
Jovanović je ukazao da je direktorka filijale u Subotici Neda Tešović zaposlena na osnovu falsifikovane dokumentacije o stručnoj spremi i da joj je u tome pomogla bivša direktorka Snežana Marić. Jovanović je prijavio i da je bivša direktorka Snežana Marić oštetila budžet PIO fonda za više od milion dinara i da je u njihovim prostorijama organizovala izborni štab Partije ujedinjenih penzionera Srbije.
Iako je Jovanović na ove nezakonitosti prvo upozorio poslodavca, njegovi navodi nisu istraženi. Naprotiv, rukovodstvo je protiv njega pokrenulo disciplinski postupak. Za težu povredu radne discipline gonila ga je upravo Neda Tešović, tada pomoćnik direktora, a sada direktor filijale u Subotici tvrdeći da je prijavama protiv nje prekršio Pravilnik o obavezama iz radnog odnosa, radnoj disciplini i ponašanju zaposlenih.
Disciplinski postupak je posle tri meseca obustavljen, ali je odmazda nastavljena pa je uzbunjivač u junu prošle godine premešten na niže radno mesto sa nižom zaradom. Sve dok nije uzbunio, protiv ovog uzbunjivača zaposlenog u PIO fondu od 2005. godine, od čega je duže od deset godina načelnik, nikada se nije vodio disciplinski postupak niti je bio kažnjavan.
Saša Jovanović je o nezakonitostima obavestio i tužilaštvo, kancelariju predsednika Republike, ali i stranačke organe Srpske napredne stranke, čiji je član.
Zahvaljujući Zakonu o zaštiti uzbunjivača, Jovanović je zatražio zaštitu Višeg i Osnovnog suda u Subotici. Pištaljka je pisala da je sudija Višeg suda Svetlana Zelić prvo pogrešno ocenila nadležnost suda i da je odbila da pruži privremenu zaštitu uzbunjivaču na koju on ima pravo. Kada je Apelacioni sud u Novom Sadu odlučio da je Viši sud ipak nadležan, sudija Zelić je privremenom merom odložila aneks kojim je Jovanović premešten. Sud je, međutim, izostavio da naloži poslodavcu da Jovanovića vrati na radno mesto na kome se nalazio pre uzbunjivanja i tako zaustavi eventualne štetne radnje prema uzbunjivaču do okončanja sudskog postupka, što je i jedini smisao privremene mere.
Ovakvu nedorečenu odluku suda, poslodavac je iskoristio za dalji progon uzbunjivača i to tako što je odmazdu kamuflirao u unapređenje. Naime, Saša Jovanović je aneksom premešten na višu poziciju, sa većom zaradom – na mesto pomoćnika direktora. Ta pozicija, međutim, nije obavezna i može se ukinuti bez posledica, čime bi uzbunjivač mogao ostati bez posla.
Sudija Zelić je posle žalbe advokata Pištaljke ipak shvatila koja opasnost preti uzbunjivaču, i u novom postupku koji je uzbunjivač poveo da bi privremenom merom odložio i ovaj aneks, naložila PIO fondu da Jovanovića vrati na mesto načelnika na kome se nalazio pre uzbunjivanja.
Paralelno sa ovim, uzbunjivač vodi još tri sudska postupka u kojima zahteva da se aneksi u potpunosti ponište i da se odmazda prema njemu prekine. Ovi postupci, u kojima uzbunjivača takođe zastupaju advokati Pištaljke, su u toku.
Do objavljivanja ovog teksta Osnovno javno tužilaštvo u Subotici nije odgovorilo na pitanje u kojoj fazi je istraga po krivičnoj prijavi Saše Jovanovića.
Komentari odražavaju stavove njihovih autora, ne nužno i stavove redakcije portala Magločistač. Na našem sajtu biće objavljeni svi pristigli komentari, osim komentara koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede ili nisu u vezi sa temom članka koji se komentariše. Govor mržnje je definisan Zakonom o javnom informisanju i medijima, koji u članu 75. kaže: „Idejama, mišljenjem, odnosno informacijama, koje se objavljuju u medijima ne sme se podsticati diskriminacija, mržnja ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja nekoj rasi, veri, naciji, polu, zbog njihove seksualne opredeljenosti ili drugog ličnog svojstva, bez obzira na to da li je objavljivanjem učinjeno krivično delo”. Pre nego što budu objavljeni, komentari moraju biti odobreni od strane naših moderatora, pa vas molimo za malo strpljenja.